Poročilo strokovne komisije za izdelavo usmeritev za gospodarjenje z gozdom nad gradom Snežnik

Končno poročilo s prilogami

1 Izhodišča, naloge in potek dela komisije

1.1 Imenovanje in naloga komisije

Strokovna komisija v sestavi prof. dr. Boštjan Anko, doc. dr. Andrej Bončina, doc. dr. Boštjan Košir, Matjaž Mastnak, univ. dipl. inž. gozd. in Stane Peterlin, univ. dipl. biol. je bila imenovana z odločbo št. 322-27/01-1 z dne 6. marca 2001, ki so jo izdali minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, minister za okolje in prostor ter ministrica za kulturo.
Naloga strokovne komisije je, da do 23. marca 2001 na podlagi proučitve na terenu izdela predlog usmeritev za gospodarjenje z gozdom v odsekih 2a in 2b k.o. Kozarišče, da v pisni obliki izroči ministrstvom in sodeluje pri njegovi predstavitvi javnosti.
Za izvedbo naloge komisija lahko po lastni presoji angažira strokovnjaka za posamezna vsebinska vprašanja.

1.2 Obrazložitev naloge komisije v odločbi o imenovanju

Izvajanje sečnje v gozdu v neposredni bližini gradu Snežnik je povzročilo najprej protest posameznika, pozneje pa je ta prerasel v protest dela slovenskih javnosti. Gozdarski stroki se očita, da je za gozd pri gradu Snežnik izbrala napačne cilje za gospodarjenje in pristop za njihovo izvedbo. Vsi pristojni organi so potrdili, da je sečnja od načrtovanja do izvedbe potekala v skladu s predpisi. Ta pogled pa je ob razmeroma močnem nasprotnem mnenju dela slovenskih javnosti treba soočiti še z nevtralnim strokovnim pogledom in še enkrat tudi z vsemi interesi v tem prostoru. Zato so ministri z odločbo imenovali strokovno komisijo, ki naj izdela predlog usmeritev, ki bi po njenem mnenju pomenile najboljšo rešitev za bodoče gospodarjenje z gozdom v območju gradu Snežnik.

1.3 Kronologija dela komisije

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je ob prisotnosti predstavnikov Ministrstva za okolje in prostor sklicalo komisijo v torek, 13. marca 2001 in ji formalno predalo nalogo. Sestanek je vodil državni sekretar v MKGP Jože Sterle. Komisija je na začetku svojega dela ugotovila, da med člani ni nobenega eksperta s področja Ministrstva za kulturo, ki je pristojno za spomenike oblikovane narave. Zato je v okviru svojih pristojnosti povabila k sodelovanju univerzitetna strokovnjaka s področja krajinske arhitekture, vendar zaradi zadržanosti in kratkega roka nobeden od njiju ni sprejel vabila. 
Še pred začetkom dela komisije so si doc. dr. B. Košir, prof. dr. B. Anko in doc. dr. Andrej Bončina ogledali oddelek 2. Doc. dr. B. Košir si je s predstavniki GG Postojna ogledal objekt tudi 15. marca 2001.
Celotna komisija se je drugič sestala v četrtek, 15. marca 2001 na Oddelku za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire Biotehniške fakultete v Ljubljani, napravila načrt dela in si razdelila naloge. V petek, 16. marca 2001 je komisija obiskala Občino Loška dolina in se z županom Janezom Sterletom dogovorila za srečanje z lokalno skupnostjo in nevladnimi organizacijami v Starem trgu. Nato si je v spremstvu predstavnikov OE Postojna Zavoda za gozdove Slovenije ogledala prizorišče sečnje v oddelku 2. 
Srečanje z lokalno skupnostjo in nevladnimi organizacijami je bilo v četrtek, 22. marca 2001 ob 18. uri v Domu kulture v Starem trgu. Udeležilo se ga je skupaj s komisijo in predstavniki občine Loška dolina 79 ljudi.Tretjič se je komisija sestala v petek, 23. marca 2001 na Oddelku za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire Biotehniške fakultete v Ljubljani in začela iz posameznih gradiv in mnenj sestavljati poročilo. Predhodno poročilo je bilo sestavljeno v ponedeljek, 26. marca 2001 na četrtem sestanku komisije.

1.4 Gradiva in dokumenti, ki jih je uporabljala komisija

Komisija je od Ministrstva za kmetijstvo gozdarstvo in prehrano ter od Ministrstva za okolje in prostor dobila dotlej pripravljena in nanje naslovljena gradiva o zadevi, seznam zadevajočih pravnih aktov in veljavnih dokumentov, kopije nekaterih dopisov in fotokopije nekaterih časopisnih člankov ter druge podatke o tem, kje je še mogoče dobiti pisna stališča o zadevi.
Na srečanju z lokalnimi javnostmi in nevladnimi organizacijami 22. marca 2001 v Starem trgu je bilo komisiji izročenih še nekaj pisnih stališč, nekaj pa jih je prejela po pošti v času dela komisije.
O srečanju v Starem trgu je bil sestavljen zapis, v katerem so povzeta mnenja in stališča vseh razpravljavcev.
Seznam oz. besedila vseh navedenih dokumentov so v štirih prilogah končnega poročila.
2 OCENA STANJA

2.1 Splošne ugotovitve

Dogajanja v gozdu pri gradu Snežnik opozarjajo, da:
•	postaja vsaj del slovenskih javnosti (lahko da tudi iz različnih vzrokov) vse bolj občutljiv in kritičen do ravnanja z gozdom, kar je načelno dobrodošlo;
•	ob tem igra pomembno vlogo pravilna in pravočasna obveščenost javnosti o gozdu in delu z njim. Temu bo morala vsa gozdarska stroka v prihodnje posvetiti še posebno pozornost;
•	da se podobne situacije še posebej lahko ponovijo povsod tam, kjer je gozd (ali drevnina) sestavni del kulturnega spomenika. Na to bi morale biti (poleg upravljalcev) pozorne tudi službe, pristojne za varstvo kulturne dediščine. Preventivno bi morale upoštevati, da živa sestavina zavarovanih  kompleksov zahteva drugačno obravnavo, predvsem pa redno in pogostejšo nego in skrb, kot jo zahteva neživa narava ali kulturna dediščina;
•	je treba varovanje naravne in kulturne dediščine vselej obravnavati v širšem družbenem kontekstu, zlasti v povezavi z dejavnostmi, ki so lahko partnerji;
•	je bistvo tega in mnogih podobnih konfliktov v nesporazumu in neustreznem komuniciranju med stroko, javnimi službami in javnostmi. Te imajo nasploh, še posebej pa v primerih, ko gre za objekte državnega pomena in v državni lasti pravico, da izrazijo svoje mnenje in da so ustrezno obveščene. Oboje toliko bolj velja za lokalno prebivalstvo.

Gozd (odd. 2, g. e. Javorje) je res le manjši sestavni del kulturnega spomenika, vendar niti vprašanj, ki ga zadevajo, ni mogoče reševati izolirano.

V franciscejskem katastru in protokolih za k.o. Kozarišče (Arhiv Slovenije, Ljubljana) je leta 1823 spodnja polovica oddelka (približno odsek 2b) označena kot “travnik z grmovjem” (“Wiese mit Gestrip”), zgornja pa kot “mešan semenovec” (“H. gemischter Wald”). Po delitvenem spisu iz leta 1871, ko je bila celotna parcela 1607 očitno ob odpravi servitutov razdeljena med vasi Šmarata, Kozarišče in grajsko posest, pa se na katastrski karti (približno odsek 2a) pojavi očitno naknadno vpisani simbol M. H. (Mais Holz), kar pomeni, da je bil sestoj (pred delitvijo?) pomlajen. 

Vrsta starejših bukovih dreves ob poti in skupine alohtone drevnine (črni in rdeči bor, macesen) na spodnjem delu pobočja dajo sklepati, da je bil ta del kulise za gradom urejen kot park v krajinskem slogu. Tudi razgledišče pri Luizinem kamnu je svojo vlogo lahko opravljalo le, če pogleda na Loško dolino niso zakrivale krošnje, ali z drugimi besedami – gozd pod razglediščem je moral biti odstranjen. Da je bi spodnji del pobočja parkovno urejen nakazuje oznaka “prehodni svet” na gozdnogospodarski krati iz leta 1900. Elemente parkovne ureditve je v dvajsetem stoletju do nerazpoznavnosti zaraslo samosevno drevje. 
Gozda nad gradom kot prostora s parkovnimi kvalitetami ne prepozna več niti Odlok o razglasitvi graščinskega kompleksa Snežnik za naravno znamenitost in kulturni spomenik iz leta 1987 niti valorizacija spomenika oblikovane narave iz leta 1991 (Inventar najpomembnejše naravne dediščine Slovenije – 2. del), kakor tudi ne Odlok o razglasitvi Območja gradu in Gradu Snežnik za kulturni spomenik državnega pomena iz leta 1999. 
Odprti del oddelka (približno današnji 2b) je omogočil obsežne, zlasti drevoredne zasaditve, ki se danes utapljajo v napredujočem gozdu. V pregledani dokumentaciji se za gozd (odd. 2, g. e. Javorje), ki je predmet tega poročila, uporabljajo imena: park, grajski park, parkovni gozd, krajinski park, gospodarski park ali čisti parkovni gozd, kar zgovorno priča, da gre za gozd nadpovprečnih kvalitet, ki pa vsebinsko ni ustrezno opredeljen.

Nastala situacija je v bistvu dobrodošla prilika za začetek kompleksnega reševanja mnogih vprašanj okrog tega spomenika, med drugim namembnosti, lastništva, upravljavstva, pravnega statusa - do nove razmejitve:
 
•	Namembnost: Grad Snežnik predstavlja dragoceno kulturno dediščino, zaradi česar je bil razglašen za kulturni spomenik državnega pomena. Stanje gradu in sosednjih poslopij pa kaže, da bo osnovni namen razglasitve (tj. ohranitev) dosežen le, če mu bodo jasno dodeljene tudi komplementarne spremljajoče vloge. Grad je očitno glavni motor turističnega razvoja in kulturnega utripa v Loški dolini in njene meje celo presega. Le v ustrezno opredeljeni namembnosti celotnega kompleksa je namreč mogoče razmišljati tudi o podrobnih usmeritvah gospodarjenja z gozdom, pri čemer bo v vsakem primeru treba upoštevati njegovo monumentalnost in tradicijo. Danes je vloga spomenika razpeta od protokolarnega objekta do objekta množičnega turizma in skladišča za les, pri tem pa sosednja, gradu pripadajoča poslopja propadajo. Vse to kaže na pomanjkanje upravljalskega koncepta.

•	Lastništvo: Nerešena lastniška vprašanja očitno prispevajo k sedanjemu stanju gradu in vrednih elementov v okolici. Očitno je interes lastnika (države) za protokolarni objekt upadel, res pa je tudi, da bi bila ustrezna sanacija gradu in okolice za samo občino Loška dolina (pre)velik zalogaj oz. breme. Neustrezna urejenost lastništva v zadnjih desetletjih je tudi v gozdu nad gradom (odd. 2) vzrok določenim gozdnogospodarskim problemom.

•	Pravni status spomenika: Danes ta status urejata dva veljavna odloka, ki se v marsičem ne skladata. Ta razhajanja so najbolj očitna že pri mejah zavarovanega (vplivnega) območja. Očitno bo treba te meje uskladiti in izvesti predvideni vpis v zemljiško knjigo oz. izdaje odločb o zavarovanju šele potem, ko bodo usklajeni pogledi na namembnost in prihodnjo funkcijo spomenika.

2.2 Podrobna ocena stanja

Dosednje ravnanje

Ker se zaradi nenavadnega lastništva z gozdom v zadnjih desetletjih praktično ni gospodarilo, je ogrožena tudi njegova osnovna (“parkovna”) vloga. V zadnjih treh desetletjih je bil v grajskih gozdovih izveden minimalni obseg del, kar ni skladno s poudarjenimi vlogami teh gozdov. Prav zaradi socialnih funkcij tega gozda, še posebno zaradi parkovnega značaja, so potrebni stalni gozdnogojitveni ukrepi (sečnja). Z veljavnim načrtom za enoto Javorje so bili načrtovani ukrepi v oddelku 2 usmerjeni v nego teh gozdov skladno s poudarjenimi funkcijami teh gozdov.
Javnosti in lokalna skupnost

•	Javnosti imajo izrazit interes do teh gozdov in celotnega kompleksa, vendar so interesi posameznih javnosti različni;.
•	Interese javnosti je treba pri načrtovanju in odločanju upoštevati. Javna razgrnitev  načrta in izdaja soglasja lokalne skupnosti kot instrumenta za sodelovanje med javnostmi in gozdarji nista bila izkoriščena;
•	Javnosti niso bile dobro poučene o naravi gozdarskih del;
•	Pozivanje policije kot način reševanja konfliktov med GG Postojna in javnostmi ni bil primeren;
•	Sprejemanje načrtov za gospodarjenje z gozdovi je bilo formalno ustrezno. Pri izdaji različnih odlokov in soglasij ter pri sprejemanju načrtov pa so opazne pomanjkljivosti, ki se kažejo v coniranju območja z zaščiteno naravno oziroma kulturno dediščino, zamudi Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano pri sprejemanju načrta g. e. Javorje, določanju varstvenih režimov s strani Ministrstva za kulturo (ustreznost omejitev, smernic).

Ocena obravnavanja gozdov v oddelku 2

Zavod za gozdove Slovenije OE Postojna je z gozdnogospodarskim načrtom Javorje (1996-2006) soglasno z Ljubljanskim regionalnim zavodom za varstvo naravne in kulturne dediščine (LRZVNKD) oddelek 2 razdelil na dva dela (odseka), in sicer 2a in 2b. V njih je določen različen režim gospodarjenja, odsek 2b (neposredna okolica gradu) je dejansko park, odsek 2a pa je bil uvrščen v ostale mnogonamenske gozdove, za katere pa v veljavnih aktih o zavarovanju območja ni bilo jasnih usmeritev.

•	V odseku 2a je bil poudarek na redčenju in pomladitvi sestojev, kar se odraža v opredeljenem načrtovanem poseku. 
•	V odseku 2b (neposredna bližina gradu) pa je bilo načrtovano šibko ukrepanje, načrtovan posek je nizek za izvedbo nege.
•	V detajlnem gozdnogojitvenem načrtu so za odsek 2a glede na stanje gozdov in poudarjenost funkcij opredeljeni gozdnogojitveni cilji (ciljni gozd) za posamezne skupine sestojev. Minimalne ciljne dimenzije posameznih dreves so opredeljene sorazmerno nizko. 
•	Pri ukrepanju je bil poudarek na redčenju sestojev, pomladitvah, del sestojev (2 ha) pa je prepuščen naravnemu razvoju (varstvene sečnje, brez spravila). Posledica takšnih odločitev se bo v prihodnosti odrazila v skupinsko-raznomerni zgradbi sestojev, kar je skladno z opredeljenim gojitvenim ciljem.
•	Glede na sedanje stanje v obravnavanem objektu je težko presojati ustreznost vseh odločitev. Gozdarski strokovnjaki so imeli pri načrtovanju dela v objektu bolj celovit in drugačen vpogled v stanje gozdov, kot ga ima sedaj komisija. Z načrtovanimi ukrepi se je strinjal tudi LRZVNKD. Glede na opravljeni terenski ogled se zdi, da bi bila pomladitvena jedra lahko nekoliko manjša pa zaradi tega številčnejša, njihovo širjenje pa bolj zadržano. Te ocene so nepopolne, po že izvedeni sečnji tudi ni mogoče ocenjevati poseka nekaterih debelih dreves ob evropski pešpoti.
•	Jakost odkazila (poseka) pri redčenju sestojev (predvsem v odseku 2b) bi lahko bila večja, če želimo vzgojiti “parkovni gozd”, saj je gostota sestoja zelo velika, drevesa imajo majhne in utesnjene krošnje, sestoje gradijo tudi drevesne vrste, ki so bile nasajene in so manj konkurenčne, zato potrebujejo izdatnejšo pomoč. 
•	Trasiranje vlak je potekalo sočasno z izdelavo gozdnogojitvenega načrta in je povzeto v tehnološkem delu tega načrta. Načrtovanje vlak je pretežno upoštevalo omejitve, ki so bile dane vnaprej in sicer: (1) da se ne gradi vlak po Luisini poti in drugih sprehajalnih poteh, (2) da se zgradi čim manj traktorskih vlak, (3) da se po uporabi vlake vzpostavi prvotno stanje. Med omejitvami je tudi zahteva, da se po končanem spravilu lesa vlake vzpostavi v prvotno stanje. Ta zahteva je dvoumna, vendar jo je mogoče tolmačiti tako, da je potrebno vlake po spravilu lesa urediti na način, da se čimprej zlijejo z okoljem.
V gozdnogojitvenem načrtu (2a) so trasirali 815 m novogradenj in 320 m rekonstrukcij starih poti; 677 m je bilo obstoječih uporabnih vlak, narejenih je bilo 435 m presek. Gostota vlak v tem odseku je 113 m/ha. Vlake so bile načrtovane k štirim začasnim skladiščem: (1)za gradom pri “Jurčku”, (2) pred hišo prve gozdarske šole, (3) na cesti, ki povezuje grad s cesto proti Mašunu in (4) na cesti proti Mašunu.
Še v fazi projektiranja vlak so bile narejene določene spremembe, zaradi katerih je bilo v fazi izvedbe v spodnjem delu narejeno manj pobočnih vlak, pač pa so bile skozi sestoj dovoljene nekatere padnične vlake, ki niso zahtevale gradnje s strojem.
Glede na dane usmeritve, smeri spravila lesa, gostote vlak in druge zahteve so bile vlake strokovno načrtovane. Komisiji ni jasno le, zakaj so v zahodnem delu oddelka (pod sestojem, ki je prepuščen naravnemu razvoju) načrtovali in izvedli rekonstrukcijo vlake na Luisini poti v dolžini nekaj deset metrov. Za načrtovanje vlak je odgovoren Zavod za gozdove Slovenije.
Vlake so bile grajene deloma z bagrom, deloma z buldožerjem, mestoma je bilo potrebno miniranje. Ocenjujemo, da je gradnja vlak, sečnja in spravilo lesa v skladu z določili gozdnogojitvenega načrta.
Ocenjevanje dosedanjega poteka gradnje vlak, sečnje in spravila označenega drevja v celoti ni mogoče, ker: (1) sečnja in spravilo še nista končana in podrto drevje še ni dokončno skrojeno na sortimente, (2) gozdni red ni v celoti dokončan, sečišče še ni urejeno za prevzem, (3) sta sečnja in spravilo potekala v nenormalnih okoliščinah, ki so bile v nasprotju z varnim delom v gozdu, (4) vlake niso urejene, ker spravilo ni končano.
•	Dosedanje delo izvajalca del, Gozdnega gospodarstva Postojna d.d. je bilo glede na predhodne pogoje in zahteve strokovno v mejah, ki veljajo za takšna dela v običajnem mnogonamenskem gozdu z danimi omejitvami.
•	Izvedbo del so načrtovali v zimskem času, ki je dejansko najbolj primerno, saj so poškodbe tal in vegetacije najmanjše, hkrati pa je obisk obiskovalcev najmanjši. 
•	Javnost ne pozna dovolj narave gozdarskih del. Posek ob pomlajevanju sestojev, ko padajo nekaj tonska drevesa, ki jih je treba še obdelati in izvleči do cest, zagotovo za obiskovalce ni privlačen; vendar so bo izgled sestojev že v letu ali dveh povsem spremenil, vlake pa se bodo ob primernih ukrepih zarasle in stopile z okoljem. Ukrepi so usmerjeni v prihodnost, zato je treba presojati ukrepe z ustrezne časovne dimenzije, o čemer pričajo gozdovi na celotnem snežniškem masivu.

Sklep

V zvezi s potekom del je prišlo do nepričakovano burnega odziva v delu lokalnih javnosti in posledično do reakcij v medijih in širši javnosti. Vzroke za to vidimo zlasti v naslednjem:

•	slaba obveščenost javnosti o ciljih in načinih tokratnega posega v spornih sestojih,
•	javnosti so slabo obveščene o naravi gozdarskih del,
•	nezaupanje v delo strokovnih gozdarskih in drugih organizacij
•	možni drugi interesi.

Eden ključnih vzrokov za konflikt je nedorečen status celotnega grajskega kompleksa. Iz aktov o zavarovanju niso razvidni varstveni režimi za gozdove v sklopu grajskega kompleksa. To ne omogoča določitve jasnih ciljev za gospodarjenje s temi gozdovi, s tem pa tudi ustreznih ukrepov, omejitev itd. Pomemben vzrok konfliktov je tudi v pomanjkljivi obveščenosti javnosti in njihovem sodelovanju z gozdarji. Zaželeno je, da se javnosti aktivno vključujejo v opredeljevanje vlog gozda (ciljev gospodarjenja), ne morejo pa se kasneje vmešavati v neposredno strokovno gozdarsko delo, ki pa mora biti skladno z opredeljenimi cilji.

3. USMERITVE

3. 1 Predlogi ob nastali situaciji

1.	Zainteresiranim javnostim je treba takoj pojasniti cilje sanacije in potrebne ukrepe, zlasti:
•	izvesti spravilo in prevoz že posekanih dreves ter vzpostaviti gozdni red;
•	zaščititi je treba drevesa ob vlakah pred morebitnimi poškodbami pri spravilu;
•	po zaključku del je treba vlake urediti in poravnati, tako da bodo primerne za rekreacijsko dejavnost.
2.	Dodatno posekati močno poškodovana drevesa.
3.	Že posekano hlodovino je potrebno (ob ustreznih vremenskih prilikah) čimprej pospraviti, da se prepreči gospodarska škoda, glede na letni čas pa tudi škoda na vegetaciji.
4.	Hlodi ne smejo biti daljši od 4 metrov (z ustrezno nadmero).
5.	Takoj je potrebna ustrezna sanacija vlak (urejanje odvodnjavanja, odvaljenih skal, raztrganin na koreninah itn.).
6.	Potrebno je pospraviti sečne ostanke ob upoštevanju gozdnega reda. Če bodo ostanki oddani za drva, je treba dati interesentom natančna navodila (čas, način izdelave in spravila), da se preprečijo poškodbe gozda.
7.	Uprava RS za varstvo kulturne dediščine (oz. Zavod za varstvo kulturne dediščine Slovenije), Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov ter Zavod za gozdove Slovenije naj v sodelovanju z Gozdnim gospodarstvom Postojna pripravijo predlog sprememb in dopolnitev ciljev gospodarjenja najkasneje do 30. novembra 2001. Ob tem naj vključujejo tudi zainteresirane javnosti. To nalogo naj Uprava RS za varstvo kulturne dediščine. V primeru, da v navedenem roku naloga ni izvedena, naj Zavod za gozdove Slovenije v smislu 44. čl. Zakona o gozdovih (Ur.l. RS, 30/93) predlaga oddelek 2 za razglasitev za gozd s posebnim namenom s poudarjeno estetsko, pričevalno, rekreacijsko, turistično, vzgojno vlogo - skladno z razvojno usmeritvijo vsega grajskega kompleksa.
8.	Takoj je treba izvesti usmeritve, navedene pod točkami od 1 do 6, do izpolnitve predlogov iz prejšnje točke pa je dopustno samo izvajanje nujnih varstvenih ukrepov. 
9.	Pomena gozdov in načina gospodarjenja v oddelku 2 ne moremo obravnavati izolirano od celotnega grajskega kompleksa. Zato je potrebno pripraviti celovito strategijo razvoja grajskega kompleksa, ki bo vključevala jasne cilje tudi za posamezne dele celotnega kompleksa. To bo osnova za ravnanje z gozdovi, in sicer za določitev ciljnega gozda ter smernic, ukrepov in omejitev pri gospodarjenju. Le celovita strategija razvoja grajskega kompleksa bi lahko jasno opredelila tudi prihodnji status gozdov v odseku 2a. 
10.	Glede na vlogo gozdov v oddelku 2, ki jo pogojuje bližina gradu Snežnik in njegova preteklost, je ena od možnosti “parkovni gozd”. Ta zahteva zelo intenzivno in stalno nego gozdov (na primer: čiščenje podrasti in polnilnega sloja), posebno še zato, ker so rastišča zelo rodovitna. Kolikor je gozd bolj spremenjen (parkovni gozd), toliko večja vlaganja so potrebna za njegovo vzdrževanje. Zato bi bil primernejši (vsaj v odseku 2a) bolj naraven gozd s parkovnimi elementi, kjer bi se prepletali negovani sestoji različne starosti, pospeševali bi debela, vendar tudi vitalna, zdrava drevesa z globokimi in simetričnimi krošnjami, pospeševali bi diverziteto drevesnih vrst, saj so v teh sestojih najdemo številne drevesne vrste. Jakost posameznih posegov v tem oddelku naj bo v prihodnosti manjša (ustrezna prostorska in časovna razporeditev del); dela naj bodo pogosta, opravljena naj bodo v zimskem času, vendar omejena na posamezne lokacije. Glede na opredeljene vloge gozdov oziroma cilje gospodarjenja bo potrebno tako v oddelku 2 kot tudi v celotnem grajskem kompleksu izvajati ukrepe, ko bodo zagotavljali namembnost samega kompleksa. Transport lesa bo lahko pretežno potekal po obstoječih smereh, vendar bo potrebna ustreznejša lociranost začasnih skladišč lesa.
11.	Hojo, rekreacijo, ježo in transport kaže usmeriti na sistem dobro vzdrževanih večnamenskih poti. 
12.	V kompleksu grajskih gozdov predlagamo bolj intenzivno načrtovanje (inventura, spremljava) in bolj intenzivno sodelovanje gozdarjev z drugimi institucijami in javnostmi pri določanju ciljev gospodarjenja.
13.	Dogajanje ob gospodarjenju z gozdom nad gradom Snežnik je izkušnja tako za gozdarsko kot za spomeniškovarstveno in naravovarstveno stroko – pri ravnanju s tovrstnimi gozdovi je potrebno bolj intenzivno sodelovanje z javnostmi, ki vključuje seznanjanje, vzgajanje in sodelovanje pri odločanju.

3. 2 Nadaljnji predlogi

1. 	Gozdovi v zaledju graščine so priče nekdanjega grajskega življenja, ki ga danes ni več. Zato jih je prej treba obvarovati kot spomenike oblikovane narave, ne pa izločati kot naravnemu razvoju prepuščene sestoje. V takem gozdu je poudarek na individualni negi posameznih dreves izjemnih dimenzij, estetski ali drugih kvaliteti (vključno z arborističnimi ukrepi), kar pa med drugim zahteva tudi lahek dostop do vseh predelov parkovnega gozda. Upoštevati je treba, npr. da gozdnih parkov druge generacije v Sloveniji ne poznamo in da bo v gozdu z na novo določenimi funkcijami potrebno prevrednotiti sistem obstoječih poti, vse ob spoštovanju izjemnosti drevesa, ki je vselej osnovni gradnik teh parkov. 
2. 	Da se v gozdarsko izrazje in prakso (ponovno) uvede pojem “parkovni gozd” (tradicionalno nemško Waldpark), ki bo kot spremljajoča sestavina kulturnega spomenika predstavljal gozd s poudarjeno pričevalno, estetsko, rekreativno, turistično, dediščinskovarstveno, vzgojno … vlogo. Parkovni gozd je za pobočje nad snežniškim gradom mnogo ustreznejša rešitev od morebitnega ponovnega vzpostavljanja stanja s konca 19. in začetka 20. stoletja.
3. 	Ministrstvo za kulturo oz. njegova služba za varstvo kulturne dediščine naj preuči predlog, da v luči navedenih ugotovitev ponovno ovrednoti kompleks spomenika oblikovane narave v njegovih funkcionalnih mejah in po potrebi predlaga ukrepe kot so sprememba in dopolnitev zavarovalnega akta, režimov varstva in upravljanja ter določitev upravljavca za ves zavarovani kompleks. 
4. 	Zavodu za gozdove Slovenije predlagamo, da zastavi širši vzgojno-izobraževalni projekt in vsako leto (npr. ob tednu gozdov) zainteresirane javnosti vabi na delavnico – ogled objekta (odd. 2) z razlago procesov samoobnove gozda po sedanjem posegu in z razlago prihodnjih, za vzdrževanje potrebnih del in po potrebi razpravo o njih. Taka delavnica bi lahko služila kot pilotni projekt za reševanje podobnih konfliktov tudi drugod.

V Ljubljani, 26. marca 2001

Člani komisije: prof. dr. Boštjan Anko, doc. dr. Andrej Bončina, doc. dr. Boštjan Košir, Matjaž Mastnak, univ. dipl. inž. gozd. in Stane Peterlin, univ. dipl. biol.
Poročilo Strokovne komisije za izdelavo usmeritev za gospodarjenje z gozdom nad gradom Snežnik

Priloga 1

Seznam pridobljenih dokumentov in gradiv

1.	Uradni akti, dopisi, mnenja, soglasja, načrti
Datum	Institucija	Podpisani	Naslov	Strani	
***	***	***	Priloga 1 (skica vlak v oddelku 2B, A4)	1	
18.12.1986	Skupščina Občine Cerknica		Odlok o razglasitvi grajskega kompleksa Snežnik za naravno znamenitost in kulturni spomenik (Ur. l. SRS št.1/1987)	3 + 
karta A4 
1 x 	
19.11.1996	Ljubljanski RZVNKD	Stanko Silan / Janez Kromar	Gozdnogospodarska načrta enot Snežnik in Javorje	6 +
karta A3 
2 x 
(GE Javorje, GE Snežnik)	
12.06.1998	Ljubljanski RZVNKD	Stanko Silan / Janez Kromar	Strokovno mnenje k predlogu gozdnogospodarskega načrta enote Javorje	1	
09.09.1999	Vlada Republike Slovenije		Odlok o razglasitvi Območja gradu in Gradu Snežnik za kulturni spomenik državnega pomena	1 + 
karta A4 
1 x	
7.10.1999	Ljubljanski RZVNKD	Jaka Šubic / Janez Kromar	Soglasje za gradnjo vlak in gozdnogojitveni načrt za graščinski kompleks Snežnik	2	
28.06.2000	Ljubljanski RZVNKD	Jaka Šubic / Janez Kromar	Vabilo na terenski ogled planirane sečnje v Grajskem kompleksu Snežnik (Naslovnik: Občini Loška dolina)	1	
28.06.2000	Ljubljanski RZVNKD	Jaka Šubic / Janez Kromar	Vabilo na terenski ogled planirane sečnje v Grajskem kompleksu Snežnik (Naslovnik: Sklad kmetijskih zamljišč in gozdov	1	
11.07.2000	Ljubljanski RZVNKD	Jaka Šubic / Janez Kromar	Soglasje k sečnji v zavarovanem območju graščinskega parka Snežnik	1	
22.01.2001	ZGS, OE Postojna, KE Stari trg	Janez Škerbec	Zapisnik	1	
24.01.2001	ZGS, OE Postojna, KE Stari trg	Janez Škerbec	Popravilo odkazila na delovišču pri gradu Snežnik	1	
20.02.2001	Ljubljanski RZVNKD	Jaka Šubic
Baldomir Svetličič	Zapisnik	2	
20.02.2001	URSVN	Baldomir Svetličič	Poročilo o opravljenem službenem potovanju	1	
06.03.2001	Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano	mag. Janez Kopač, mag. Franc But, prof. Andreja Rihter	Odločba o imenovanju članov strokovne komisije	2	
12.03.2001	Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano	Jože Sterle	Vabilo (članom komisije) na razgovor v torek, 13.03.2001	1	
15.04.2001(napaka!!!)	Inšpektorat za področje kulutrne dediščine	Franc Vardjan	Ugotovitveni sklep	4	

2.	Kopije časopisnih objav
•	Nekulturna sečnja.- Mladina, 26.2.2001, s.26-27. (Ime pisca je na fotokopiji nečitljivo)
•	Gozdni škandal pri gradu Snežnik. – Večer, 22.02.2001 (Rok Kajzer)
•	Iz gozda k sodniku. – Dnevnik, 22.02.2001 (sš)
•	Varuh dreves zmedel državo. – Delo, 23.02.2001 (Marjana Triler)
•	Desant na snežniški park. – Primorske Novice, 24.02.2001 (Viko Luskovec)
•	Padala so stoletna drevesa. – Kmečki glas, 28.02.2001 (Boža Majstorovič)
•	Varuh dreves zmedel državo. – Delo (Pisma bralcev), 28.02.2001 (Peter Kodermac)
•	Kljub moratoriju so še sekali. – Delo, 02.03.2001 (Marjana Triler)
•	Zaščiteno na smrt. – Jana, 06.03.2001 (Danica Pterovič)
•	Dvignjena zelena pest. – Primorske Novice, 03.03.2001 (Vlado Šav)
•	Poglejmo v ogledalo. – Delo (Poglejmo v ogledalo), 07.03.2001 (Božidar Voljč)
•	Prevaranti in nesposobneži. – Mag, 07.03.2001 (Irena Štaudohar)
•	Snežniški park, gozdovi in gozdarji. – Delo (Pisma bralcev), 09.03.2001 (Edvard Rebula)
•	Primer Snežnik. – Primorske Novice, 09.03.2001 (Vesta Vanell)
•	Strokovna komisija za snežniški gozd. – Večer, 10.03.2001 (dr)
•	In v gozdu se je pojavil državljan Janez Kandare. – Nedelo, 04.03.2001 (Viktor Luskovec)
•	Spopad v gozdu. – Mladina, 05.03.2001 (Boštjan Pihler)
•	Je primer Snežnik le vrh ledene gore? – Večer, 06.04.2001 (nekompletna fotokopija)
•	Protest zoper nasilje nad novinarji in poseg v snežniškem gozdu. – Večer (Prejeli smo), 10.03.2001 (Izvršilni odbor SNS)
•	Strokovna komisija bo preverila načrt in sečnjo nad gradom Snežnik. – Kmečki glas (Prejeli smo), 14.03.2001 (Ministrstvo za okolje in prostor)
•	Padala stoletna drevesa. – Kmečki glas, 14.03.2001 (Boža Majstorovič)
•	O padlih bukvah in Zlatih lisicah. – 7D, 14.03.2001 (Samo Pitamic)
•	Bodo še sekali v snežniških gozdovih. – Finance, 14.03.2001 (Bogdan Perko)
•	Branili so drevje. – Dnevnik, 15-03.2001 (Sergeja Širca)
•	Vlada o Snežniku. – Mladina, 19.03.2001 (Boštjan Pihler)
•	Gozdarska stroka odločno zavrača neutemeljene očitke. – Delo (Znanost), 28.03.2001 (Živan Veselič)

3.	Magnetogrami radijskih in TV oddaj
•	V parku nad gradom Snežnik … - POP TV, 24 ur, 19:15, 21.02.2001
•	Tomaž Ranc: Policija je morala danes posredovati … - TV Slovenija 1, Dnevnik, 19:30, 21.02.2001
•	Na območju krajinskega parka Snežnik … - TV Slovenija 1, Odmevi, 22:00, 21.02.2001
•	Zeleni Slovenije so kritični do vladnega ravnanja … - POP TV, 24 ur, 19:15, 28.02.2001
•	Ob zapletih okrog ureditve sanacijske sečnje bukev … - Radio Slovenija 1, Danes do 13:00, 01.03.2001
•	Petra Kerčmar: Že nekaj časa se močno zapleta … TV Slovenija 1, 09.03.2001, Dnevnik, 19:30 

4.	Natis besedil z internetnih strani  http://eko.ljudmila.org/sneznik
•	Urad za intervencije – ekološki sektor; “kronologija 1996-2001” (http://eko.ljudmila.org/sneznik/krono.html, stanje 13.03.2001, 3 strani)
•	Urad za intervencije – ekološki sektor; “intervencija Snežnik-fotodokumentacija” (http://eko.ljudmila.org/sneznik/fotodokumentacija.html, stanje 13.03.2001, 6 strani)
•	Urad za intervencije – ekološki sektor; “pisna dokumentacija-sporočila za medije in javnost” (http://eko.ljudmila.org/sneznik/interv.html, stanje 13.03.2001, 5 strani)
•	Izjava. Pošlji na naslov: Pošta Stari trg pri Ložu 1386, p.p. 33 (Jurijevo skalovje)

5.	Pisma in pozivi naslovljeni ali izročeni komisiji oz. ministrstvom
•	Vesta Vanell, Zavod MA Ljubljana (22.03.2001)
•	Kdo bo človeku oznanil pomlad, Nace Volčič (22.03.2001)
•	Irena Komic, Jesenice (22.03.2001)
•	Katja Kogej, Nova Gorica) (22.03.2001)
•	Turistično društvo Loška dolina, (21.03.2001)
•	Ribiška družina Cerknica, (23.03.2001)
•	Društvo ekologov Slovenije (22.03.2001)
•	Gozdarsko društvo Postojna (23.03.2001)
•	Daniel Rojšek, Nova Gorica (24.03.2001)

6.	Drugo
•	Shirlie Roden: Delavnice, predstavitve, koncerti.- Obvestilni letak/pismo, A4; podpisana Vesta (Vanell)
•	Dragi prijatelji! - Obvestilni letak, A5; datum 03.03.2001; podpisana Vesta (Vanell)
•	Katastrofa v parku Snežnik.- Pismo brez naslovnika, dvostranska fotokopija; datum 15.02.2001; podpisana Vesta (Vanell)
•	Peticija! - Natisnjeno elektronsko pismo, 2 strani; datum 01.03.2001, podpisan Marko Peljhan.

Poročilo Strokovne komisije za izdelavo usmeritev za gospodarjenje z gozdom nad gradom Snežnik

Priloga 2

Zapis srečanja Komisije za izdelavo usmeritev za gospodarjenje z gozdom pri gradu Snežnik z javnostjo, dvorana Doma kulture v Starem trgu, 22. marca 2001, pričetek ob 18. uri

Županov uvod: (priloga 3)

Janez Kandare:
-	Pohvalil komisijo
-	Izrazil je presenečenje, da so se zadeve dogajale 4 mesece, šele prejšnji večer pa so izvedeli, naj se pripravijo pismeno. Povedal je, da  želi že od 4.12.2000 dokazati, da bodo – ali pa so že – posekana drevesa na mestu, kjer piše park. Več bo videti, ko bo prispel akvarel iz Dresdna. 
-	Zagovarja meje Schonburškega parka, ki so bile jasne, verjetno že leta 1913, prav gotovo pa leta 1915, ko je H. von Schonburg  odkupil parcele od domačinov za sprehajalne in jahalne poti. 
-	Do zdaj ni imel možnosti govoriti.
-	Vprašanja: 
•	Kaj je ožje območje parka ?
•	Kaj je širše območje parka?
•	Kaj je varovalno območje parka ?
•	Kaj je vplivno območje parka ?
•	Kaj je s površinami, ki jih je občina 1987. leta dala v park (šmaraške in še nekatere druge njive) ?
(oddal pisni del)

Simon Kardum, Urad za intervencije:
-	Sestavili so kup vprašanj. Gre za zelo nejasno terminologijo, znotraj katere se vidi ves strah vseh vpletenih v to zgodbo.
-	Potrebno je razmišljati v pozitivno smer.
-	Gre za problem kompletnega kompleksa.
-	Problem se skriva že tudi v samih aktih o razglasitvi parka.
-	Izpostavil:  Leta 1999 je MOP izdalo zloženko o bodočem regijskem parku Snežnik, na zemljevidu v tej zloženki je že zaščiten grajski kompleks. Gradu Snežnik tam ni, je neke vrste kmetijska krajina.
-	Oddal pisno gradivo, za katerega je povedal, da vsebuje ugotovitve o kršitvah in predloge, tudi o tem, kako ravnati naprej ter izjavo, ki jo bo urad poslal medijem takoj, ko bo komisija podala svoje mnenje.

Vesta Vanell, Zavod MA:
-	Zakaj država uničuje nekaj, kar je sama zaščitila?
-	Kakšna zagotovila lahko da komisija, da se kaj takega na območju R Slovenije ne bo nikoli več ponovilo?
-	Od pristojnih zahteva, da škodo nemudoma popravijo.
(oddala pisno gradivo)

Leon Kebe, Notranjsko društvo za opazovanje in proučevanje ptic:
-	Izrazil podporo civilni pobudi, ker so take pobude opozorilo stroki, da zagovarja svoja dejanja tudi pred javnostjo.

Maksimilijan  Turšič, Društvo ljubiteljev gradu Snežnik:
-	Če bi bil sprejet ureditveni načrt grajskega kompleksa Snežnik, do vsega tega sploh nebi prišlo.
-	Pomembna je prihodnost.
-	Skupno oceniti, kaj grajski kompleks Snežnik pomeni v celotni Sloveniji.
-	Država naj se medresorsko uskladi in naj temu delu Notranjske dodeli sredstva in pomoč.

Jernej Zabukovec, DPD Svoboda Loška dolina:
-	GG Postojna ima vse dokumente, kdor je dela odobril, je imel strokovno podlago.
-	V dvorani ni niti 1% prebivalcev občine. (Občina ima 3600 prebivalcev, v dvorani bi moralo biti vsaj 36 domačinov, pa jih ni bilo. – op. zapisovalke)
-	Strokovne ocene je potrebno spoštovati in po njih delati.
-	Vladajočim smo zaupali, da urejajo naše življenje.
-	Ni pristaš anonimnih pisem, kakršne so dobila vsa gospodinjstva od Urada za intervencije. Ni pristaš ekstremizma.

Marko Urbiha, Lovska družina Iga vas in vaščan vasi Kozarišče:
-	Za srečanje je izvedel prepozno, nima mnenja lovske družine.
-	Osebno mnenje: Prav je, da se upošteva tudi vaščane, zdaj se njihovo mnenje upošteva premalo.
-	Prav je, da gre denar od poseka nazaj v obnovo kompleksa. Žalostno je za državo, da dopušča propadanje objektov.

Bojan Baraga, Turistično društvo Loška dolina:
-	Kot laiki menijo, da niso kompetentni za oceno posega.
-	Zaupajo stroki – gozdarjem in Zavodu za spomeniško varstvo.
-	Dela, ki so končana, so zgledna. Za poseg, ki je sporen, pa ni možno dati ocene, ker še ni dokončan.
-	Gozdarji so za poseg izbrali ugoden čas, ko je zemlja zmrznjena in ni turistov.
-	Predlagal komisiji, naj dela širše, naj se najdejo variante, način, da bi se park vzdrževal kontinuitetno, poiskati način financiranja.
-	Podali so predlog za izdelavo učne poti, z njim kandidirali na javni razpis in zagotovili nekaj sredstev.
-	Njihova želja je, da bi se obljube Vlade o regijskem parku Snežnik s sedežem v grajski pristavi uresničile.

Katja Kogej, Nova Gorica:
-	Prebrala odlomek iz mnenja Božidarja Volča, objavljenega v DELU, 7.3.2001.
-	V resnici nam je Janez Kandare pokazal ogledalo.
-	Apelirala na komisijo, da temeljito preučijo zadevo, da se pozanimajo na vseh koncih in preučijo svojo vest.

Milan Šercer, lastnik gozdarske firme:
-	Trenutno stanje v slovenskem gozdarstvu je takšno, da država prikazuje samo minus, vzrok temu stanju pa je podelitev koncesij brez javnih razpisov in kar počez.
-	Ta dogodek je posledica tega stanja.

Marko Peljhan, Urad za intervencije:
-	Ali je bila opravljena komparativna analiza orto-foto posnetkov področja posega – pred in po posegu? Iz tega bo razvidno, kakšna je estetska nekvaliteta posega.
-	Poseg je popolnoma spremenil podobo parka.
-	Upa,  da se komisija zaveda svoje zgodovinske odgovornosti, želi, da uporabijo vsa sredstva, ki so jim na voljo. Iz Urada  jim lahko pomagajo.

Mojca Vočko, novinarka:
-	Županu: Do 22.2. župan ni obiskal gozda – kdaj si ga je ogledal? Kakšne kompetence ima glede obveščanja? Od kdaj je župan? Po katerem členu je opravičljivo dejanje – intervencija policije?
-	Komisiji: Ali bo lahko – kot novinarka – prišla do čistega mnenja komisije?

Janja Urbiha, vaščanka Kozarišč:
-	Je ne čudi, da se vaščani niso oglasili, ker so že malo obupani nad situacijo pri gradu.
-	Apelirala na komisijo, da bi se pravilno odločila in naj se kompleks obravnava kot celoto, saj je vse skupaj v poraznem stanju.

Robert Lekan, vaščan Starega trga:
-	V lanskem letu je bilo v parku 14.000 obiskovalcev. Kako gre lahko toliko obiskovalcev v eno stranišče?

Janez Okoliš, občinski svetnik:
Osebno mnenje:
-	V tem primeru je država izrazito pokazala, da je slab gospodar.
-	Naj komisija poskusi ugotoviti, zakaj je ta prostor sploh prišel v sistem gospodarjenja iz naslova koncesije.
-	Občina in občani stremijo za tem, da bi ta ekonomski vidik bil očiten. Vsi vemo, da se za par sto tolarjev ne seka. Če bi država nastopila gospodarno in les tržila, bi bilo denarja ogromno.
-	Stanje – tudi v gradu – je posledica tega, da gredo denarna sredstva ven iz tega prostora.

Danica Petrovič, novinarka JANE: 
Komu je današnje srečanje namenjeno, kdo je bil vabljen in na kakšen način?

Janez Antončič, zaposlen na Zavodu za gozdove:
Komisiji in prisotnim: Ali hočete v bližini gradu imeti pragozd?

Susana Diez Rupnik, civilna pobuda:
-	Ko gozdarji odredijo novo podobo gozda, je ta zelo znanstvena.
-	Ali poslušati, kaj stroka pravi ali ima laik besedo pri tem?
-	Kdo bo nadzoroval denar, ki bo prišel od teh bukev, koliko denarja se bo vrnilo?
-	Kako bo komisija ocenila škodo, glede na to, da so bila odstranjena tudi poškodovana drevesa?
-	Kot laik ni opazila bolnih bukev, stroka pa je govorila tudi o bolnih bukvah.

Milan Šercer:
-	Vsak kubik, ki ga gozdna gospodarstva posekajo, predstavlja za državo dodatno breme.
-	Tudi rešitev pragozd je boljša kot zdajšnji masaker.

Jože Truden, občan:
-	Jasno je, da v strogo zavarovanem režimu ni bilo narejenih napak.
-	Graščak ni nikoli kupoval zemlje od Šmaračanov, temveč jo je zamenjaval. Ni pa to zemljo rabil za park, ampak za lov.
-	Če ne bomo zaupali stroki, ne bomo nobeni, tudi zdravnikom ne.
-	Ukrepati je potrebno takoj, ker podrt les propada.
-	Tako se ne da delati. V občini ne more nekdo soliti pameti. Naj se upošteva stroka. Če bi gozdarji končali drugi del tako, kot so prvega, bi bilo narejeno in urejeno.
-	Ima občutek, da bi se nekateri šli preužitkarsko gozdarstvo.
-	Naj si gredo naravovarstveniki ogledati kak druga drevesa, npr. Cesarjevo smreko.

Simon Kardum:
(prebral iz pisnega gradiva)
-	Stroki ne zaupati, ker ne nadzorni organi in ne izvajalci niso upoštevali lastnih smernic.
-	Vlake so speljane drugače, kot je navedeno v sečnospravilnem načrtu in zato je uničenih 356 metrov poti.

Marko Peljhan:
Pojasnil je občanom, da so dobili peticijo, ki je demokratičen način komuniciranja (odgovor Jerneju Zabukovcu).
Če je Urad lahko posredoval peticijo, bi tudi občina lahko posredovala vabila občanom.

Janko Rožič:
-	Za koga pri tem problemu gre? (za tiste, ki jokajo….)
-	Na zboru podanih veliko tehtnih misli, ki bi jih bilo dobro presoditi.
-	Kompleks je v izredno slabem stanju. Strniti znanje in vednost.
-	Taki pogovori, kot je današnji, so izredno redki.
-	Mnenja domačinov delujejo nasprotujoča.
-	Komu se tresejo kolena ( gozdarski stroki) ?
-	Ob tem primeru naj se izredno natančno pregledajo vsi vidiki.
-	Nihče od njih nima namena soliti pameti domačinom.
-	S pravilno komunikacijo se stvari lahko naravnajo. Iz gozda bi se lahko dobila sredstva za obnovo kompleksa.
-	Če se to dogaja v snežniškem kompleksu, ki je tako zavarovan, kaj se lahko zgodi na drugih področjih?
-	Stvar preživetja je, ali se ekonomska funkcija lahko uskladi z zaščito.

Matej Černe:
- Stvari postajajo: vsem je vseeno. Razume domačine, da stvari gledajo drugače. Manjka odnos – in v stroki in pri ljudeh.
Komisija naj upošteva, da bo potrebno z odnosom nekaj narediti.

Frenk Kovač, GG Postojna:
-	Veliki večini je poznan primer medveda v Ljubljani, ki je zašel na ulice in ga je cela Ljubljana streljala in tudi ubila. Kakšna lažnost je v naravovarstvenikih, saj se takrat ni nihče oglasil.
-	Primer gospodarjenja s parki v Evropi. V Švici tudi v parkih normalno gospodarijo, tudi sekajo.
-	Snežniški gozdovi so eni izmed najlepših v Evropi. Sonaravnost in kontrolna metoda so vzor vsemu gospodarjenju.
-	GG Postojna je v 50-ih letih samo izločilo na stotine hektarjev gozda, ki so zaščiteni in so pragozdovi.
-	Ko je bil gozd zaraščen, ni bilo nobene pripombe. Ob razgrnitvi načrta ni bilo nobene pripombe. GG je dobilo smernice, navodila in delalo na podlagi tega.
-	Upa, da bodo dela končana in si bodo tudi takrat teren ogledali vsi – naravovarstveniki in novinarji in videli stanje.

Shirlie Roden, Anglija:
-	Oglasila se je v zagovor dreves, z velikim spoštovanjem do prebivalcev Loške doline.
-	Drevesa so jo prosila, naj moli za njih, da bodo lahko živela.
-	Ni vprašanje, ali posekati drevesa, saj les potrebujemo. Vprašanje pa je, katera drevesa in kje.
-	Pojdite v gozd, prisluhnite drevesom s svojim srcem.

(Janez Kandare je vprašal komisijo, če bodo razpravo časovno podaljšali, vendar so bili domačini proti – medklici.)

Zlatko Pogorilič, občan:
Ali bo komisija podala mnenje samo o posegu, ali je to mišljeno v sklopu nekega projekta, ki ima glavo in rep?

(odgovoril je S. Peterlin)

Marko Peljhan:
-	Radi bi opozorili, da je prišlo pri celotnem procesu do parih precedanov; kako je lahko prišlo do tega, da je policija varovala delniško družbo? Kako je prišlo do tega, da policija zastrašuje občane, ki so se postavili po robu?
-	Kot Urad za intervencijo bodo zelo pozorno spremljali delo policije in njihove komunikacije in s tem seznanjali javnost. V primerih večjih kršitev bodo podali ovadbe tožilstvu.

Daniel Rojšek iz Nove Gorice, poklicni varuh narave:
-	Opozoril na kulturni vidik, ki je bistveno pomembnejši kot varstvo narave.
-	Prva gozdarska šola v slovenskem jeziku razpada.
-	Upa, da bo komisija prispevala k temu, da se bodo razmere uredile.

Boštjan Pihler, gozdar:
-	Povabili so ga domačini.
-	Dal je prav direktorju GG Postojna, da GG korektno opravlja svoj posel.
-	Dal je prav Shirlie Roden.
-	Ko si je zadevo ogledal, je dobil občutek, da se s tem gozdom pregrobo ravna. Gre za tipično pomladitveno sečnjo, ki zgleda na prvi pogled žalostno. Ta gozd pa ima posebno vrednost, socialne funkcije gozda so se premalo upoštevale. To so funkcije, ki jih opredeli javnost. Poseg je bil preveč grob, mogoče ob nepravem času, gozd še ni bil zrel za obnovo.

Janez Kandare:
-	Ni res, kar je rekel Janez Antončič, da zahtevamo pragozd. Jaka Šubic je izvzel dva hektara in tam ni nobenega gospodarjenja. 
-	Pričakoval je odgovor na to, koliko dreves je bilo posekanih v zgornjem in koliko v spodnjem delu parka.
-	Zagovarja stališče, da se drevesa v bivšem parku vzdržuje tako kot v časih in da se ne dela nobenih poti. V zgornjem delu parka sploh ne bi bilo treba sekati.
Izjavil, da protestno zapušča dvorano in odšel.

Jože Ileršič:
-	Zakaj je GG Postojna sklicalo novinarsko konferenco sredi del in ne pred začetkom del?
-	Koliko metrov vlak so naredili?

Frenk Kovač, GG Postojna je odgovoril le, da je tiskovno konferenco pripravil Zavod za gozdove.

Marko Peljhan:
- Kljub temu, da so pristojna ministrstva 21.2. izdala poročilo za javnost in zaustavila dela, je kamion GG Postojna (navedel registrsko številko) odvažal les!
-	Policija je stala veliko davkoplačevalskega denarja.

Matej Černe:
Področje bi moralo biti izvzeto iz koncesije, poiskati bi bilo potrebno  drugačen način upravljanja.

Zaključeno ob 20,30 uri

Zapis naredila: Andreja Buh

Poročilo Strokovne komisije za izdelavo usmeritev za gospodarjenje z gozdom nad gradom Snežnik

Priloga 3

Uvodni nagovor župana Loške doline Janeza Sterleta na srečanju komisije in javnosti 22. marca 2001 v Starem trgu

Velikost občine 16.700 ha, od tega je po zadnjih podatkih 83 % gozda.
V revirju Snežnik in Leskova dolina je ca 5.000 ha gozda - državni gozdovi.
Grajski kompleks Snežnik je imel v lasti 16.000 ha. S tem gozdom so gospodarili njihovi lastniki in vzdrževali kompleks gradu Snežnik. 1/3 občine je v državni lasti.

1. vprašanje (Kaj od komisije pričakujemo)
1.	Od komisije pričakujemo, da bo opravila delo za katerega je bila ustanovljena.
2.	Občina Loška dolina smatra, da je problematiko opredeliti širše in sicer na grad Snežnik, grajski kompleks Pristave, območje zaščite iz leta 1987 in kompleks državnih gozdov v skupni površini ca 5.000 ha. Oz. 16.000 ha.
3.	Občina Loška dolina predlaga, da se del sredstev od gospodarjenja z gozdom nameni za vzdrževanje celotnega grajskega kompleksa Snežnik.
Primer: Letni etat v revirju Leskova dolina in Snežnik je 26.000 m3 od tega je sigurno 1.000 SIT dobička/m3. Najmanj 10 % (2,600.000 SIT) tega zneska je potrebno nameniti za revitalizacijo grajskega kompleksa.
Dokler ni urejena lastnina med občino in državo oz. med pristojnimi državnimi službami se ta sredstva nameni za urejanje parka. 
Občina bi morala dobiti ta sredstva in jih v celoti nameniti za vzdrževanje in revitalizacijo celotnega kompleksa, vključno z gradom in pristavo, vsaj za čas, ko imamo na tem območju tri upravljavce državnega premoženja: Upravo za varstvo kulturne dediščine, Protokolarni servis Brdo in Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov in so vsi trije proračunski porabniki.

2. vprašanje (možnosti rešitve)
1. Potrebno je zagotoviti stalen vir finančnih sredstev za vzdrževanje grajskega 
    kompleksa.
2. Urediti lastnino, določiti koncesionarja in pričeti realizirati program, ki je
    skladen z ureditvenim načrtom grajskega kompleksa Snežnik.
3. Občina Loška dolina je ta kompleks opredelila za potencialno točko
    turističnega razvoja v sami občini (sedež uprave regijskega parka Snežnik,
    informacijski center, ureditev ustrezne gostinske ponudbe, obnoviti celoten
    kompleks)

Ugotovitve in predlogi:
1. Inšpekcijske službe oz. pristojne državne službe ne opravljajo svojih nalog.
2. Država je zelo slab gospodar, posebno za področja, ki so oddaljena od Ljubljane.
     26.000 m3 lesa ali več se transportira preko prometnic, tako državnih kot občinskih. Za to pa občine ne dobi nobenih dodatnih sredstev za tekoče vzdrževanje občinskih cest, stroški pa so prav gotovo večji kot pri normalnih prometnih obremenitvah. Problem so predvsem mostovi oz. premostitveni objekti.
      Zato je potrebna nujna sistemska rešitev za naš in podobne primere v Republiki Sloveniji.
3. Lokalna skupnost pričakuje tako od države, kot od civilne iniciative oz. ostale javnosti,     da vso to energijo, ki je usmerjena v sečnjo v parku, usmerimo še v reševanje gradu in grajske pristave z okolico, kajti le celota predstavlja grajski kompleks.

Poročilo Strokovne komisije za izdelavo usmeritev za gospodarjenje z gozdom nad gradom Snežnik

Priloga 4

Seznam prisotnih na srečanju Komisije za snežniški park s predstavniki Občine Loška dolina in drugo javnostjo; četrtek, 22. marec 2001, ob 18. uri, Stari trg, dvorana Doma kulture

(Fotokopija seznama prisotnih)